Török hódoltságból Habsburg szerzemény: Buda 1686-os visszafoglalása
2021. június 18. 17:57 Múlt-kor
A Magyar Királyság Buda 1541-es elfoglalása után tetszhalott állapotba került. Közel másfél évszázadot kellett várni, mire az európai nagyhatalmak politikai játszmái lehetővé tették a Szent Liga névre keresztelt összefogás megszületését és a törökök elleni offenzíva megindítását. Buda ostroma 335 éve, 1686. június 18-án kezdődött, és csak szeptember 2-án törte meg véglegesen az egyesült sereg az addig hősiesen küzdő Abdi Abdurrahmán vezette várvédőket. Buda felszabadult, a Magyar Királyság jövője viszont továbbra is kétséges maradt.
Korábban
Európa erői egyesülnek
Noha a mohácsi vész vált a magyar történelmi emlékezet egyik legnagyobb tragédiájává, valójában a török uralom végérvényesen és visszafordíthatatlanul Buda 1541-es elfoglalásával kezdődött meg. A jól védhető várossal a törökök egy fontos stratégiai támaszpontot szereztek, így az új vilajet Budin névre keresztelt székhelyéről folytathatták európai hódításaikat. A Magyar Királyság egykori központjának végső felszabadítására a következő majdnem másfél évszázadban nem kínálkozott reális esély.
Az áttörést Bécs 1683-as sikertelen török ostroma hozta el. Amikor az oszmán hadak Kara Musztafa vezetésével a Habsburg Birodalom – és egyben Európa – kapuinál álltak, a keresztény kontinens hatalmai az utolsó pillanatban ráeszméltek: azonnal szövetségre kell lépniük. I. Lipót császári hada már a török megállításához sem lett volna elegendő, ezért a segítő kezet nyújtó német-római tartományokra és Sobieski János lengyel király hadaira volt szükség, hogy megállítsák a török offenzívát. Az ellenállásból ellentámadás alakult ki, a törökök kénytelenek voltak feladni Esztergom várát, és bár Buda visszafoglalása – ekkor még – nem sikerült Ernst Rüdiger von Starhemberg seregének, az erőviszonyok érezhetően megváltoztak.
Az évszázadok óta áhított összefogást Európa nagyhatalmi játszmái, a vallásháborúk – különösen a rémes pusztítást hozó, 1618 és 1648 között zajlott 30 éves háború – megakadályozták, ezért a nagyhatalmak korábban figyelmen kívül hagyták a pápa hívószavát. Végül a Habsburgok, Lengyelország, Velence, majd 1686-tól Oroszország részvételével, XI. Ince pápa kezdeményezésére alakult Szent Liga tömörítette azt a soknemzetiségű haderőt, amely alkalmasnak bizonyult Buda visszafoglalására.
A hozzávetőlegesen 80 ezer főt számláló keresztény seregben 15 ezer magyar harcolt, akiknek jelentős része Thököly Imre – még a török oldalán álló – csapatait hátrahagyva csatlakoztak a „felszabadító” hadsereghez. Mellettük Európa számos nemzete – köztük angolok, franciák, sőt spanyolok is – fegyvert ragadtak. A támadás 1686 nyarán kezdődött meg.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/dd4c71d7e065038ad3ed256b5c105d9a.jpg)
1686 júniusában a Lipót sógora, Lotharingiai Károly vezette sereg két irányból vonult fel a Magyar Királyság egykori fővárosa ellen. Június 12-én már a célpont közelébe értek, majd Pestet – természet adta védelem hiányában – könnyedén elfoglalták június 17-én. Azokkal a Duna bal partjáról Budára menekülő török utóvédekkel ütköztek meg, akik a hajóhídon előttük áthaladó társaikat és a nagyjából 1000 fős marhacsordát kísérték. Az átkelés után a hajóhidat lerombolták, Pest feladásával egyértelművé téve, hogy Buda védelmére rendezkednek be.
A valódi ostrom másnap, június 18-án vette kezdetét. A fősereg Károly vezetésével északról – Szentendréről indulva – előörsöket küldött, majd délután támadásba lendült. A cél a vár teljes körbekerítése és izolálása volt, ami néhány nappal később teljesült is, amikor déli irányból, a Gellért-hegy oldalán a bajor választófejedelem, II. Miksa Emánuel serege is felsorakozott. Az egyesült haderő hajóhidat építtetett, és a Margit-szigeten állította fel raktárait, valamint rendezte be tábori kórházát.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. tavasz: Tróntól a Szentszékig](/ih0Ax/article_issue/.275x275/165.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 10% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0677224c43895ae0020fa26b22f28f35.jpg)
![művészet](/ih0Ax/label/.cut-640x400/42.jpg)
művészet
- Századokon átívelő grafikai kiállítás nyílt a Szépművészeti Múzeumban
- Hazai és külföldi művésznők történeteit ismerhetjük meg a Magyar Zene Házában
- Anna Margit festőművész életművéből nyílik kiállítás a Nemzeti Galériában
- Az ópium és a hasis hatásairól is írt a szabados életvitelű Charles Baudelaire
- Fotóművészeti kiállítás nyílik Moholy-Nagy és Robert Capa alkotásaiból
- Többször is jó kapcsolatai húzták ki a bajból Max Ernst festőt
- Depressziója rányomta bélyegét Goya késői művészetére
- A közönség részéről is kritika érte Seurat, a pointillizmus nagymesterének képeit
- Klasszikus és modern elemekkel tarkítják A hattyúk tavát a Margitszigeten
- Az őslakosok iránti meg nem értés okozta Magellán vesztét 12:20
- Már temetésén követelték II. János Pál szentté avatását a hívek 10:35
- Halála után évekig rebesgették Lincoln gyilkosáról, hogy még mindig életben van tegnap
- A Loire-t hozta el az Alföldre a tiszadobi Andrássy-kastély tegnap
- Marcus Aurelius halálával a „jó császárok kora" is véget ért a Római Birodalomban tegnap
- Porig égett a történelem első terrorbombázásában Guernica tegnap
- A Képes Krónika díszmásolatát kapta ajándékba Ferenc pápa tegnap
- Más programok mellett egy óriási sárkány legyőzésével köszöntik a tavaszt Óbudán tegnap