Külföldön is sikert aratott Keleti Károly utolsó jelentős munkája
2024. július 18. 09:50 MTI
191 éve, 1833. július 18-án született Pozsonyban Keleti Károly statisztikus, elméleti közgazdász, akadémikus, a magyar statisztika tudományának megalapozója. A dualizmus első évtizedeiben az ő irányításával alakult meg a Statisztikai Hivatal.
Korábban
Német polgárcsaládból származott, eredeti családneve Klette volt, amelyet 1862-ben változtatott Keletire. Festőművész apja Drezdából került Budára, József nádor udvarába, ahol festő és rajztanár volt. Gimnáziumi tanulmányait a budai piaristáknál végezte.
1848 tavaszán beállt a honvédtüzérek közé, majd végigharcolta a szabadságharcot. A világosi fegyverletétel után fogságba esett, innen megszökve visszatért a szülői házba, s mivel az osztrák hadseregbe való besorozás fenyegette, József nádor örököseinek engedélyével Alcsúton uradalmi gyakornok lett.
Később Budán, majd Szolnokon pénzügyi tisztviselőként dolgozott, és a pozsonyi jogakadémián végezte tanulmányait.
1861-ben az országos adómegtagadás melletti tüntetésként lemondott állásáról, visszatért Pestre, ahol különféle lapoknál kezdett dolgozni. Megismerkedett Eötvös József báróval, aki bevonta az Iparegyesület munkájába, és rábízta Politikai Hetilapjának szerkesztését.
![](https://ad.jumu.hu/www/images/0c093eab8f9c043339ead1246bfbd764.jpg)
Rövid szerkesztői tevékenység után a Magyar Földhitelintézet tisztviselője lett. Néhány év alatt a tanácsjegyzőségig emelkedett, miközben publicisztikai munkásságával és közgazdasági írásaival nevet és tekintélyt szerzett magának. 1864-től tevékeny munkát végzett a Magyar Tudományos Akadémia Statisztikai Bizottságában.
Az 1867-es kiegyezés után megalakult magyar kormányban Gorove István lett a földmívelés-, ipar- és kereskedelemügyi miniszter, aki megbízta Keletit a Statisztikai Osztály megszervezésével a minisztérium kebelén belül.
Nagy lendülettel fogott munkához, és kidolgozta a statisztika elvi és módszertani kérdéseit. Két tanfolyamot is szervezett, melyen az ország különböző részeiből mintegy ötszázan vettek részt. Ezzel megteremtette a széles körű adatfeltárás lehetőségét, amelynek középpontjában a mezőgazdaság állott.
A statisztikai osztályból szervezték meg Keleti elgondolásai alapján 1871-ben a minisztériumi felügyelet alatt működő önálló Statisztikai Hivatalt, amelynek Keleti lett – s maradt haláláig – első igazgatója. Az intézményen belül rövid idő alatt komoly szakkönyvtárat is felállított.
Keleti Károly (Ellinger Ede felvétele)
Az új statisztikai szervezet kezdeti éveinek legfontosabb eseménye az 1869-es népszámlálás lebonyolítása volt. Keleti a Statisztikai Füzetek évkönyvében megjelentette az ország jellemző adatait, amelyeket 1873-ban népszerű formában, térképpel és rajzokkal ellátva Hazánk és népe címmel közzé is tett.
A népszámlálás tapasztalatait felhasználva elérte, hogy a hivatalos statisztikai adatgyűjtések védelmére törvényt alkossanak, az ő kezdeményezésére született meg az 1874. évi XXV. törvény. Irányításával hajtották végre 1880-ban az első, egyéni számlálólapra alapozott népszámlálást is, amely már több feldolgozási lehetőséget nyújtott, mint a korábbi módszer.
Irányításával a Statisztikai Hivatal helységnévtárat, tiszti címtárat, statisztikai monográfiákat adott ki. Szerkesztette az 1872–1879 között megjelenő Magyar Statisztikai Évkönyvet, 1876-ban jelentette meg A gyakorlati statisztika kézikönyve című munkáját.
Ő volt az egyik szervezője a Budapesten 1876-ban megrendezett sikeres Nemzetközi Statisztikai Kongresszusnak. Az 1878. évi párizsi világkiállítás alkalmából írta meg „Magyarország közgazdasági és mívelődési állapotai” című művét. Utolsó nagy munkája, a Magyarország élelmezési statisztikája külföldön is sikert aratott.
A kiváló tudós 1868-ban lett az MTA levelező, 1875-ben rendes, 1890-ben igazgató tagja. 1874-ben a Budapesti Tudományegyetem egyetemi magántanárrá képesítette, 1880-ban pedig ugyanezen intézmény tiszteletbeli doktor címet adományozott neki.
Szenvedélyes vadász volt. Egy vadászat során meghűlt, tüdőgyulladást kapott, amiből nem tudott felépülni. 1892. május 30-án, 59 éves korában hunyt el Budapesten. A fővárosban közgazdasági szakközépiskola, a II. kerületben utca viseli a nevét, s róla nevezték el az Óbudai Egyetem Gazdasági Karát.
Támogasd a
szerkesztőségét!
![2024. ősz: 1944 – A szégyen éve](/iI3Es/article_issue/.275x275/168.jpg)
történelmi magazin
legújabb számát?
kedvezményes előfizetés 1 évre (5 szám)
bankkártyás fizetés esetén 20% kedvezménnyel.
Az éves előfizetés már tartalmazza az őszi különszámot.
Az első 500 előfizetőnek.
- Egy kagylóra hasonlított a függetlenségi háború alatt épített első harci tengeralattjáró tegnap
- Több mint fél ezer rendházat számolt fel a Rákosi-rendszer tegnap
- Mindhiába harcolt Napóleon a fogcsikorgató orosz fagyban tegnap
- Taktikai hibát követhettek el a németek az angliai csata során tegnap
- Kétszer is trónra lépett I. Mihály, Románia utolsó királya 2024.09.06.
- Nem lelte meg a boldogságot második házasságában Szendrey Júlia 2024.09.06.
- A hódításhoz és a költészethez is kiválóan értett I. Szulejmán török szultán 2024.09.06.
- Liszt Ferenc műve csendült fel a Dohány utcai zsinagóga felavatásán 2024.09.06.